![Cementas kalkbrott i Slite vid naturreservatet Filehajdar, där företaget vill fortsätta bryta kalksten.](https://tidningensyre.se/wp-content/uploads/2021/08/9ecbe07eff2a3e9def25255649976e87-1100x700.jpg)
När Cementa nekades förnyat tillstånd för kalkbrytning på Gotland hördes varningsrop om cementkris, varsel och arbetslöshet i byggsektorn. Men cement och betong leder till höga koldioxidutsläpp som måste minska om vi vill nå målen i Parisavtalet. Och alternativa material och byggmetoder finns redan idag, berättar Chalmersprofessor Holger Wallbaum.
Det är inga konstigheter att använda andra material än cement och betong i byggen, menar Holger Wallbaum, professor hållbart byggande på Chalmers.
– Innan det fanns betong så användes andra material. Sen finns det goda anledningar att använda betong. Det är ganska billigt, det finns nästan överallt och branschen har lärt sig att arbeta med det.
Men en stor del av miljöpåverkan kan man inte bli av med även om man gör förbättringar. Betongtillverkning producerar koldioxid.
– Man kan använda sig av carbon capture storage (CCS – koldioxidavskiljning och lagring). Man kan optimera produktionsprocessen, men man har alltid koldioxidutsläpp att ta hänsyn till, säger Wallbaum.
Står för stor del av utsläppen
Byggsektorn står idag för 38 procent av de energirelaterade globala utsläppen av koldioxid, enligt en rapport från FN-organet UNEP, och är därför en viktig del i samhällets omställning mot hållbarhet och netto-nollutsläpp.
Och även om det finns en ökande medvetenhet inom branschen så måste mer göras i en snabbare takt, förklarar Wallbaum, som tillsammans med kollegan Colin Fudge tagit fram ett Ramverk till en färdplan för den byggda miljön, där de listar 72 konkreta förslag på åtgärder för att framtidens samhällsbyggande ska kunna nå de globala hållbarhetsmålen i Agenda 2030.
När det gäller val av material så måste man ta hänsyn till var man ska använda det, förklarar Wallbaum. Trä är till exempel ett virke som vi kan användas på många ställen, men jämfört med betong så behöver man använda mer material för att klara samma belastning.
– Om man bygger med trä så behöver man dimensionera på ett annat sätt. Man kan bygga tunnare, högre och effektivare om man använder betong. Det går också ganska fort för det går att prefabricera.
Hybridlösningar i framtiden
Men att ställa betong mot trä är egentligen ett feltänk, menar han. Det behöver inte vara antingen eller.
– I framtiden kommer vi använda hybridlösningar där man kombinerar olika byggmaterial för att uppfylla olika krav. Flerbostadshus till exempel, där kan man göra trapphuset av betong. Då blir byggnadskärnan stabil, brandsäker.
Även fundamentet behöver göras i betong, men kanske i form av punktfundament istället för en hel platta. Därefter kan trä användas till andra byggnadsdelar, som fasadelement, väggar och golv. Det är också ett utmärkt material för att bygga om, utåt och uppåt, på befintliga byggnader.
– Allt annat kan vara i trä hur enkelt som helst. Det skulle minska ner ganska mycket på cementanvändandet.
![](https://tidningensyre.se/wp-content/uploads/2021/08/f5dab6cdc548a019615b8aff9fa037c8-1069x1400.jpg)
Anledningen till att cement och betong är så utbrett idag är att det är snabbt och billigt.
– Vi har lärt oss använda detta material och tappat kunskap lite när det gäller trä. Dessutom tjänar man mest pengar på att bygga i betong. Man kan det bättre, man kan få en betongblandare på plats, lägga grunden och så har man det gjort.
Politiska beslut krävs
Med trä däremot behövs många snickare.
– Det är en ekonomisk realitet. Människor och arbetskraft är dyrare än material och resurser egentligen. Det leder till att man minskar arbetskraftsinsatser så mycket som möjligt.
– Det krävs fler personer om man börjar bygga i trä (om man inte välja att prefabricera) och det finns redan idag brist på bra utbildad arbetskraft. Det finns en stor efterfrågan på kompetenta byggare på alla nivåer: snickare, projektledare…
Vill man ändra på detta så krävs politiska beslut, menar Wallbaum. För i dagsläget tjänar byggföretagen bra och det finns en efterfrågan på deras tjänster, utan att de förändrar sin affärsmodell storskaligt.
– Det finns väldigt lite incitament inom byggbranschen själv. Det måste komma till ett tryck utifrån. Det kan man göra genom att man ökar priset på koldioxidutsläpp eller tänker om när det gäller beskattning. Man kan beskatta naturliga resurser mer och minska beskattning av arbetskraften. En sådan skatteväxling är ett intressant styrmedel där man kan få in mer arbetskraft istället för naturliga resurser.
Våga efterfråga andra material
Man kan också skapa en efterfrågan genom offentlig upphandling.
– Om till exempel Göteborg stad skulle ställa kravet att alla våra byggnader måste innehålla minst 50 procent förnybara material så skulle byggsektorn ställa om väldigt snart. I Zürich så har man efterfrågat 25 procent återvunnen betong i alla deras statliga byggnadsprojekt, och först skrek industrin väldigt högt att det inte går, men efter två år så kunde man uppfylla detta.
Ett liknande krav ställde staden München där mängden kilo biobaserat material per kvadratmeter boarea inte fick understiga en viss gräns i det nybyggda området Prinz Eugen park.
– Det ledde till en arkitekttävling och ett populärt resultat som inte blev inte dyrare än vanliga bostäder. Men det behövs institutioner som vågar satsa och efterfråga denna typ av byggnader, säger Holger Wallbaum.
Borde man använda ”cementkrisen” till att ställa om byggsektorn?
– Det är tråkigt att man ska behöva vänta så länge. Egentligen hade jag väntat mig en långsiktighet, att de börjat tidigare med att ställa om så att det inte blir så brutalt. För 10, 20 år sedan. Så att de personer som kommer drabbas kan hitta andra jobb. Sen litar jag inte på siffrorna som publiceras om att vi skulle tappa så många jobb. Det finns en stor efterfrågan på marknaden och det kommer andra tillfällen till jobb om vi ställer om.
Inget regelverk för bygge med lera
Ett annat material som skulle kunna användas mer som inblandning i betong istället för cement är lera. Något som det dessutom finns gott om.
– I samband med västlänksbygget så har man verkligen grävt ut hur mycket lera som helst. Och att bygga med lera är ganska bra. Vi har tappat lite kunskap om det också, och det finns inget regelverk om hur vi använder det i Sverige. Det gör det däremot i exempelvis Tyskland och Frankrike.
Det finns med andra ord mycket att göra för att få en hållbar sektor. Han ser även ett eget ansvar.
– Vi måste se till att utbilda folk. Jag måste till exempel se till att mina studenter verkligen kan hjälpa till med att ställa om byggsektorn när de kommer ut. Att försörja dem med de kompetenser de behöver ha: inom träbyggnation, lera, och ombygge av befintliga byggnader, inte bara nybyggnation. Så det finns en del att göra.
Läs mer:
Här är tre alternativ till cement för byggbranschen
Nej till Cementa för fortsatt kalkstensbrytning på Gotland
Cementkrisen: Branscher varnar för varsel och stopp i verksamheten
Cementa får fortsätta bryta kalksten – tillfällig ändring i miljöbalken