![Johan Nilsson/TT | Miljöministern har personliga erfarenheter av hur ett oväder kan slå.](https://tidningensyre.se/wp-content/uploads/2018/03/4072c9775a9bd70e354dc6d229f858d4-992x700.jpg)
Sverige behöver anpassas till det förändrade klimatet. Nu lägger regeringen fram en strategi för hur arbetet ska gå till. – Det är riktigt, riktigt bråttom, säger miljöminister Karolina Skog (MP).
Miljöministern har personliga erfarenheter av hur ett oväder kan slå. 2014, när hon var kommunalråd i Malmö, drabbades staden av ett skyfall. 100 millimeter regn föll under loppet av några timmar.
– Alla stadens färdtjänstbilar rök, de stod på en låglänt parkering. Skolor och andra kommunala byggnader svämmades över. Det blev oerhört kostsamt att åtgärda efteråt. Ett par timmars regn gav en kris, säger hon.
Skog anser att det blir dyrare att ta hand om skadorna i efterhand än att vidta förebyggande åtgärder i tid.
– Smart klimatanpassning handlar om att tänka efter före och att analysera riskerna. Tyvärr har klimatanpassningsarbetet i Sverige varit osystematisk och därför inte pågått i tillräckligt hög takt. Det är verkligen på tiden att vi kommer igång nu, säger ministern, för dagen på besök i Göteborg.
Regeringen lägger nu fram en strategi som ska driva på klimatanpassningsarbetet i landet och ge tydlighet i var ansvaret vilar.
– Vi har en strategi som bestämmer vem som ska göra vad, så att frågorna inte faller mellan stolarna, säger Karolina Skog.
Klimatförändringarna slår inte lika i hela landet. Därför delegeras ansvar ut till kommunerna så att de kan handskas med frågorna lokalt.
– Förra sommaren hade vissa delar i landet torka medan det i andra delar kom mycket vatten.
Det huvudsakliga ansvaret för klimatanpassningen ligger på de enskilda fastighetsägarna. I andra hand är det kommunernas ansvar. Och miljöministern framhåller att det finns kommuner som kommit långt i sitt arbete.
– Göteborg är ett föredöme. De har arbetat under lång tid. Och när de bygger nytt så finns de här frågorna aktivt med.
Miljökommunalrådet Ulf Kamne (MP) tar stolt emot beröm.
– Det är roligt att få beröm, men vårt arbete kommer ur en nödvändighet, säger han.
Och han ser Göteborgs klimatanpassning fram till nu bara som en början.
– På längre sikt, om man talar 50 år framåt i tiden, då måste vi ha portar mot havet eller så får vi flytta hela staden.
Han blickar redan mot brittiska översvämningsbarriärer i Themsen och dammbyggen i Nederländerna som förebilder.
–Alla kommuner kommer att behöva göra det som Göteborg redan gör, säger Karolina Skog.
Fakta: Strategin i korthet
Plan och bygglagen ändras. Propositionen är redan lagd och regeringen hoppas på beslut i riksdagen före sommaruppehållet.
Två områden justeras: 1) Det införs krav på alla kommuner att i sina översiktplaner göra en riskanalys och visa vad man tänker vidta för åtgärder med anledning av klimathotet. 2) Kommunerna tillåts att skydda gröna ytor i detaljplanerna genom att kräva marklov för asfaltering och liknande åtgärder.
Boverket får en samordnande roll för klimatanpassning i bebyggda områden.
Ett expertråd för klimatanpassning inrättas vid SMHI.
Regeringen utreder förändringar av reglerna kring VA-taxor, så att kommuner också kan använda pengarna från taxorna till klimatanpassningsåtgärder.
Möjlighet att söka statsbidrag för finansiering av bruket av naturens smarta lösningar i våra städer.
Statligt stöd till särskilt utsatta områden där risk för skred, översvämningar och erosion är större än en enskild kommuns ansvar. Miljöministern pekar ut Göta älv som ett första projekt. I budgeten har avsatts nästan 100 miljoner kronor för skredsäkring. En nationell analys ska identifiera flera liknande områden.
Källa: Regeringen