![Försvarsminister Peter Hultqvist (S).](https://tidningensyre.se/wp-content/uploads/2019/08/bb79f5b14d002ea5beeee8fdb52edb53-1052x700.jpg)
Sverige hoppas få gå med i ännu ett försvars- och säkerhetspolitiskt samarbete – den här gången i den franske presidenten Emmanuel Macrons klubb. Försvarsminister Peter Hultqvist (S) menar att initiativet kan stärka svensk säkerhet.
– Vi bygger många olika typer av nätverk. Det tror jag är riktigt, säger Peter Hultqvist.
Bara några få länder får vara med i försvarssamarbetet European Intervention Initiative (E2I), som startades av Frankrikes president Emmanuel Macron förra sommaren.
Nu vill Sverige gå med i klubben, och försvarsminister Peter Hultqvist har tagit kontakt med Frankrike, vilket Ekot var först att rapportera. Syftet med E2I är att ta eget ansvar för europeisk säkerhet, till exempel vid en kris som terrorism och oroligheter vid EU:s gränser.
"Inga förhandsförpliktelser"
– Det innebär möjlighet till säkerhetspolitisk dialog. Det innebär också att man tillsammans med andra kan skapa en plattform för att hantera krissituationer. På det sättet får man en nära relation och är förberedd att göra saker tillsammans om det är nödvändigt, säger Peter Hultqvist till TT.
Samarbetet bygger på frivillighet.
– Det här innehåller inga förhandsförpliktelser om deltagande i den ena eller andra aktiviteten, utan sådant tar man ställning till när man har det konkreta förslaget, säger Hultqvist.
Försvarsministern ser gemensamma militära övningar framför sig – och en ökad möjlighet för Sverige att få hjälp i en krissituation.
– Man förbättrar och skapar möjligheter för detta. Sedan beror det på hur olika scenarier ser ut, säger Peter Hultqvist.
Strategisk förberedelse
Sedan tidigare är tio länder med, däribland Tyskland, Storbritannien och grannländerna Danmark och Finland. Försvarsministern hoppas på ett besked om ett svenskt medlemskap i september.
Flera försvarspolitiska samarbeten finns redan inom EU. Sverige är sedan tidigare med i en liknande grupp ledd av Storbritannien och samarbetar med försvarsalliansen Nato.
Att Sverige vill ingå i det franska initiativet är en väntad utveckling, enligt Björn Fägersten, seniorforskare och chef för Utrikespolitiska institutets Europaprogram.
– Syftet är att ett antal länder som har intresse av att agera utanför sitt territorium i olika former av insatser får lära sig att förbereda sig strategiskt för det, säger han.
– Det blir en möjlighet för Sverige, som inte är med i Nato, att vara med bland Europas stora länder, inte minst när Storbritannien lämnar EU.
Oklar nota för försvaret
Försvarsministern är inte orolig för att EU:s samarbete försvagas av att medlemsländerna är engagerade i flera andra plattformar.
– Det tror jag inte. EU har väldigt tydligt klargjort att man inte ska vara en organisation som exempelvis överlappar de uppgifter Nato har, utan man ska komplettera varandra. Det är olika profil på samarbetena, säger Hultqvist.
TT: Försvarets budget är redan ansträngd – hur kommer detta påverka?
– Det är alldeles för tidigt att säga. Men det är ju så att man tar ställning till projekt för projekt. Samtidigt är det en organisation i utveckling, så jag ser inte för mig några stora kostnader inledningsvis.
Beatrice Ask (M), ordförande i riksdagens försvarsutskott, välkomnar regeringens ansökan.
– Det var på tiden. Det är ett samarbete som kan bli väldigt bra och det är viktigt att Sverige inte sitter på åskådarbänken. Frågan är vad det är som har dröjt så länge. Finland, som vi har nära samarbete med, gick ju med ganska snabbt, säger Beatrice Ask.
Fakta: Samarbete på strategisk nivå
Den franske presidenten Emmanuel Macrons försvarsklubb heter formellt the European Intervention Initiative, eller E2I.
Medlemmar som skrev under avsiktsförklaringen var ursprungligen, utöver Frankrike, Storbritannien, Nederländerna, Danmark, Estland, Tyskland, Belgien, Portugal och Spanien, samtliga av dem Nato-länder. Finland har senare anslutit sig, och Norge har uttryckt sitt intresse.
Priset för medlemskap är inte högt, eftersom samarbetet i nuläget bara sker på strategisk nivå, utan egna styrkor eller fokus på territoriellt försvar.
Källa: Franska regeringen, norska regeringen