![Desinfektion av människor och byggnader utanför ett sjukhus i Mbandaka, Kongo.](https://tidningensyre.se/wp-content/uploads/2018/09/0a1e154246dc94da2c081ffbc6ee1121-1116x700.jpg)
Blödarsjukdomen ebola tros ha skördat 77 liv i Kongo-Kinshasa sedan början av augusti. Trots det svåra säkerhetsläget i den drabbade Norra Kivu-provinsen är Världshälsoorganisationen (WHO) optimistisk om att kunna stoppa utbrottet inom kort.
KONGO-KINSHASA WHO står inför en stor utmaning de kommande veckorna. I östra Kongo-Kinshasa – en av världens farligaste regioner – sprider sig blödarfebern ebola, som enligt aktuella siffror har smittat minst 85 personer, möjligen så många som 115. 47 dödsfall har bekräftats, men WHO tror att det sammanlagt rör sig om 77.
– Det som gör det extra oroväckande är att utbrottet har inträffat i relativt stora städer som Beni och Mangina, inte bara i isolerade landsbygdsområden. Vi har också sett överföring på flera håll samtidigt, vilket gör att vi måste operera på fyra eller fem ställen, istället för att koncentrera resurserna till ett område, säger Peter Salama, WHO:s chef för akuta insatser, till TT.
Säkerheten största hotet
Salama, som är på besök i Stockholm, beskriver det aktuella utbrottet som ett av de mest allvarliga sedan ebolaviruset upptäcktes i dåvarande Zaire på 1970-talet. En faktor som ytterligare försvårar läget är att det drabbade området ligger nära flera landsgränser, vilket ökar risken för spridning.
Det största hotet är dock säkerheten, enligt Salama. Våldet i regionen begränsar nämligen möjligheten för sjukvårdspersonal att nå fram till civilbefolkningen.
– Fler än 100 väpnade oppositionsgrupper är verksamma i närheten, och omkring 20 av dem är högaktiva. Enligt FN:s bedömning råder säkerhetsnivå 4 på en 5-gradig skala, där 5 innebär omedelbar evakuering av all FN-personal.
Vid det stora ebolautbrottet i Västafrika 2013–2016 dog över 11 000 personer. En katastrof av den magnituden är osannolik den här gången, bedömer Salama. Skälet är bland annat att smittan upptäcktes i ett tidigt skede, och att WHO dragit lärdomar av tidigare misslyckanden och inrättat ett nytt system för att snabbt kunna konstatera sjukdomsutbrott och därefter vidta effektiva åtgärder.
– Inom ett dygn från det att smittan hade bekräftats i laboratorium och utbrottet slagits fast hade WHO aktiverat en akutfinansieringsplan, skickat skyddsutrustning till vårdpersonal och sänt egen personal för att inleda arbetet på plats. Inom en eller två veckor hade vi nästan 200 personer på marken, säger Salama.
Nytt vaccin testas
Därtill används ett nytt experimentellt vaccin som visat sig effektivt, och som delas ut enligt en särskild plan. Immunämnet ges till de personer som varit i kontakt med någon med bekräftad ebola – ett förfarande som skiljer sig från många konventionella vaccinationsprogram, som ofta riktar sig till hela befolkningen i ett visst geografiskt område.
Förutsatt att säkerhetsläget inte förvärras ser Peter Salama optimistiskt på möjligheterna att hejda smittspridningen.
– Tack vare de åtgärder vi har vidtagit är utbrottet hittills begränsat till en radie av 20–30 kilometer omkring städerna Beni och Mangina, vilket är lovande. Om vi inte ser några attacker på FN-personal eller FN-inrättningar kommer vi förhoppningsvis att kunna stoppa utbrottet de kommande veckorna.
Fakta: Ebola
Ebola tillhör gruppen blödarfebrar, allvarliga sjukdomar som drabbar kroppens alla organ. Symptom är bland annat kräkningar, diarré, utslag, lever- och njursvikt samt blödningar i huden och de inre organen.
Viruset smittar genom direktkontakt med kroppsvätskor som blod, svett och kräkningar. En person måste ha symptom för att vara smittsam, men ett lik kan också sprida smitta.
Det är tionde gången sedan 1976 som ebola upptäcks i Kongo-Kinshasa.
Det värsta utbrottet var dock i Västafrika, där fler än 11 300 människor dog 2013–2016.
Det är fortfarande inte klarlagt var viruset håller sig gömt mellan utbrotten. Fladdermöss är en tänkbar reservoar för smittan.
Källor: Folkhälsomyndigheten, Läkare utan gränser