![Fernando Llano/TTBesvikna anhängare till Javier Bertucci i Caracas på valnatten.](https://tidningensyre.se/wp-content/uploads/2018/05/9da024566a8ec09d70da451c3a0ca62f-1050x700.jpg)
Stora delar av Venezuelas befolkning verkar ha hörsammat ropen på bojkott av valet. President Nicolás Maduro uppges ha vunnit, men båda hans utmanare tar avstånd från processen.
Presidenten slutade på uppemot 70 procent av rösterna, eller närmare bestämt 5,8 miljoner röster, meddelar valmyndigheten CNE:s chef Tibisay Lucena enligt flera medier. Med större delen av rösterna räknade redovisar Lucena också en avsevärt högre siffra över deltagandet än vad tidigare uppgivits, drygt 46 procent.
De andra två kandidaterna – Henri Falcón och Javier Bertucci – fick enligt Lucenas uppgifter 1,8 miljoner respektive 925 000 röster.
– Återigen har vi segrat! Återigen har vi triumferat! utbrast Maduro i sitt segertal inför jublande anhängare.
– Vi är historiens kraft omvandlad i folklig seger, permanent folklig seger, tillade presidenten.
30 procent
Lucenas beräknade valdeltagande är historiskt lågt, och kan jämföras med 80 procent i det senaste presidentvalet 2013. Men det är ändå rejält mycket mer än de cirka 30 procent som oppositionen och källor inom valmyndigheten tidigare sagt.
Oppositionspolitikern Falcón och pastorn Bertucci dömer ut valet som orättvist.
– Vi erkänner inte denna valprocess som giltig, säger Falcón på en presskonferens.
Både han och Bertucci kräver därmed att valet görs om.
![Venezuela's President Nicolas Maduro, holding a copy of the country's constitution, addresses supporters at the presidential palace in Caracas, Venezuela, after electoral officials declared he was re-elected on Sunday, May 20, 2018. (AP Photo/Ariana Cubillos) Ariana Cubillos/TT<br>Nicolás Maduro håller segertal](https://tidningensyre.se/wp-content/uploads/2018/05/f5b2f424a9861919fde583c0ea8dac83-1050x700.jpg)
Nicolás Maduro håller segertal.
EU skeptiskt
Bland de många övertrampen till Maduros fördel nämner Falcón och övrig opposition i första hand de ”röda punkter” som regimen satt upp vid vallokalerna. Det är samlingsplatser där trogna väljare kunnat registreras av det styrande partiet PSUV. Enligt vittnesuppgifter har de lockats med belöningar om de röstar på Maduro.
Den breda oppositionsrörelsen Frente Amplio (FA) har överhuvudtaget inte deltagit i valet, utan från början sagt att det har varit riggat. FA manade under valnatten också Falcón och Bertucci att ta avstånd.
Även USA och EU har uttryckt stark skepsis till valet.
Venezuelas kriser i fyra punkter
Hur kommer det sig att Venezuela – en gång Latinamerikas rikaste land – står på ruinens brant? Här är fyra orsaker till landets ekonomiska kris.
Oljerusch och dollar
Venezuela sitter på jordens största oljereserver och åtnjöt över ett decennium av överflöd mellan 2004 och 2015. Landet, vars intäkter till 96 procent kommer från oljan, drog in omkring 750 miljarder dollar på det svarta guldet innan oljepriset började sjunka. Enligt regimen har man satsat 718 miljarder dollar på välfärdsprogram 1999-2014.
Järnstyre och korruption
Efter att Hugo Chávez kom till makten 1999 kopplade det socialistiska ledarskapet ett järngrepp om ekonomin och förstatligade hela sektorer, som stålindustrin och cementbranschen. Dessutom exproprierades hundratals företag.
Regimen införde också prisregleringar som ledde till att den industriella produktionen underminerades.
En sidoeffekt av den statliga kontrollen är korruption. Kontrakt sätts till ett överpris och handeln med dollar är vanligt förekommande på den svarta marknaden, där en dollar är värd 12 gånger mer än den officiella kursen. Jorge Giordani, en gång ekonomisk rådgivare åt Hugo Chávez, uppskattar att 300 miljarder dollar gått om intet under det senaste decenniet på grund av korruptionen.
![A woman with a Venezuelan flag carrying the Spanish phrase: "I fight every day" screams "Long live Venezuela" during a protest against the upcoming presidential election in Caracas, Venezuela, Wednesday, May 16, 2018. Venezuela's main opposition coalition is denouncing what it considers an attempt by President Nicolas Maduro to commit electoral fraud in the May 20 presidential election, which it is boycotting. (AP Photo/Ariana Cubillos) Ariana Cubillos/AP/TT<br>En kvinna i Venezuelas huvudstad Caracas protesterar mot valet på söndag den 20 maj](https://tidningensyre.se/wp-content/uploads/2018/05/3e71b3e28d87c2222450407f5e9ee061-1021x700.jpg)
En kvinna i Venezuelas huvudstad Caracas protesterar mot valet på söndag den 20 maj.
Oljepriset kollapsar
Det mörknade ytterligare på Venezuelas horisont då oljepriset störtdök 2014. Oljepriset per fat sjönk från 98 dollar i juli 2014 till 47 dollar per fat i slutet på året. I snitt låg priset på 35 dollar under 2016.
Oljebolaget PDVSA har också saknat nödvändiga investeringar i upprustning vilket resulterat i ett stort produktionsbortfall, som gör att man inte fullt ut kan dra fördel av att oljepriserna nu ökar igen.
Inflationen i landet uppgår till 13 800 procent i år, enligt Internationella valutafonden (IMF). Krisen har lett till att en minimilön endast räcker till ett halvt kilo kött.
Den som är satt i skuld...
Det slutliga klivet ned i den ekonomiska avgrunden inträffade när Venezuela och det statliga oljebolaget PDVSA delvis ställde in betalningarna i slutet av 2017. Landet står inför återbetalningar på 10 miljarder dollar per år. I en rapport nyligen från IMF konstaterades att krisen i Venezuela är ”en av världens värsta” under de senaste 50 åren.
TT-AFP
Fakta: Venezuelas fall
Det nutida Venezuela präglas mycket av Hugo Chávez. Efter att ha vunnit valet 1998 startade han en ”bolivarisk revolution”, döpt efter frihetshjälten Simón Bolívar och tänkt att stöpa om landet i socialistisk riktning.
Och även om Chávez populism blev kontroversiell gick det hyfsat i ett antal år. Satsningar på vård och utbildning blev populära bland de fattiga, och när omvärlden protesterade mot förstatliganden och andra gammelkommunistiska åtgärder fick Venezuela hjälp av det likasinnade Kuba.
Men framgången byggde dels på Chávez spektakulära personlighet, dels på stabilt höga oljepriser. Efter att ha valts om flera gånger dog Chávez 2013, och året efter kollapsade oljepriset.
För ett land som byggt statsbudgeten på oljan innebar det katastrof. Särskilt som Chávez utpekade efterträdare Nicolás Maduro inte visat sig ha alls lika vinnande personlighet.
Landet lider nu av hyperinflation och en till synes bottenlös ekonomisk nedgång. Regimen sitter dock kvar, och skyller problemen på en kapitalistisk komplott.