![Många av dem som arbetskraftsinvandrar till Sverige från länder utanför EU är lågutbildade.](https://tidningensyre.se/wp-content/uploads/2019/09/2b1e7fe8f280b75b776426ff94be5078-1194x700.jpg)
Allt fler medborgare utanför EU invandrar till Sverige för att arbeta. Och många av dem som kommer är lågutbildade. De senaste fem åren har antalet städare som kommer från länder utanför EU mer än trefaldigats.
En person som bor i ett land utanför EU och som vill komma till Sverige för att arbeta behöver ett arbetstillstånd. Sedan 2014 har antalet beviljade arbetstillstånd ökat med 70 procent, från drygt 12 000 arbetstillstånd till 20 800 förra året. Till och med augusti i år är siffran uppe i 17 000.
En relativt stor andel, ungefär en tredjedel, av dem som kommer är lågutbildade. Majoriteten är bärplockare och plantörer, följt av köks- och restaurangbiträden samt städare. I samtliga dessa kategorier har antalet arbetstillstånd blivit fler de fem senaste åren. Men medan antalet bärplockare ökat i linje med den övergripande trenden har antalet köksbiträden och antalet städare mer än trefaldigats.
"Sverige är unikt"
Även om det handlar om låga tal är trenden tydlig. 2014 beviljades 364 arbetstillstånd för köksbiträden, mot 1 117 i fjol. För städare ökade antalet arbetstillstånd under motsvarande period från 208 till 688. Även i år är trenden ett stort antal tillstånd.
– Sverige är lite unikt i och med att regelverket är öppet för alla. De flesta andra länder i Europa riktar sig specifikt till högutbildade, säger Helena Carlestam, omvärldsanalytiker på Migrationsverket.
![STOCKHOLM 20080506
Almega presenterar siffror på tillväxten inom sektorn hushållsnära tjäster. Susanne Moffat på HomeMaid, ett företag som utför hushållsnära tjänster åt privatpersoner.
Foto Fredrik Sandberg / SCANPIX / Kod 10080 Enligt forskaren Henrik Emilsson handlar det framför allt om etniska nätverk som anställer vänner, familj, släktingar och bekanta från sina hemländer som ett sätt att få uppehållstillstånd i Europa](https://tidningensyre.se/wp-content/uploads/2019/09/2fa3f6edc7cdc88f7c51a9ef991073f0-1052x700.jpg)
TT: Varför ökar de här kategorierna så kraftigt?
– Det är en generell efterfrågan. Men många söker sig också utifrån där landsmän redan finns. Det skapas en marknad utifrån diasporan, som kanske inte alltid är efterfrågestyrd, säger Helena Carlestam.
Arbetarna i dessa kategorier kommer framför allt från Turkiet, Bangladesh, Mongoliet, Thailand samt forna Sovjetrepubliker som Ukraina och Uzbekistan. Men även typiska asylländer som Irak och Syrien placerar sig högt upp på listan.
"Ingen brist"
Sverige anses ha de mest generösa reglerna för arbetskraftsinvandring i hela OECD. Systemet infördes 2008 av den dåvarande Alliansregeringen tillsammans med Miljöpartiet – och syftet var uttalat att underlätta rekryteringen av utländsk arbetskraft. Tidigare beviljades arbetstillstånd bara för yrken där det rådde brist, och det var myndigheterna som avgjorde om arbetskraften behövdes. Efter reformen kan arbetsgivarna själva bestämma hur många och vilka utländska arbetare de vill anställa.
Att städare och restaurangpersonal ökar kan hänga samman med tjänstesektorns expansion de senaste åren – vi äter mer ute och fler använder sig av rut-avdraget. Men enligt Henrik Emilsson, forskare vid Malmö universitet, sker en relativt stor del av den lågkvalificerade arbetskraftsinvandringen till yrken där det inte finns någon arbetskraftsbrist.
– Det är klart att det inte finns någon brist på städare eller snabbmatspersonal i Sverige. När det gäller arbetskraft till lågkvalificerade yrken handlar det framför allt om etniska nätverk som anställer vänner, familj, släktingar och bekanta från sina hemländer som ett sätt att få uppehållstillstånd i Europa, säger han.
Lägre löner i dag
Han hänvisar till flera studier, bland annat från Arbetsförmedlingen och Lunds universitet, som visar att det är så.
– Det finns ganska goda bevis på vem som rekryterar inom de här yrkena. Man kan se att de länder som har mycket småföretag i Sverige också är de som rekryterar. Men du ser mindre rekryteringar från exempelvis Somalia, säger Henrik Emilsson.
TT: Vad är problemet?
– Jag tycker inte att det är ett problem i sig. Men tittar man på effekterna av den nya lagen så ser man att det skett en väldigt stor inkomstsänkning bland arbetskraftsinvandrare. Och många av de lågkvalificerade har inte så goda långsiktiga möjligheter på arbetsmarknaden, men de tar med sig familjen och de stannar. Medan en majoritet av de högkvalificerade oftare kommer själva och lämnar när projektet är slutfört.
Desperata lämnar
– De flesta länder har en arbetskraftsinvandring för att samhället ska tjäna på det, fortsätter han.
Vårt system, däremot, utgår inte främst från att det ska vara till nytta för samhället, utan det är andra principer som styr – att det ska vara öppet för alla och att arbetsgivarna vet bäst, säger Henrik Emilsson.
– Men jag tror inte att man såg det här med etniska nätverk framför sig när man lättade upp regelverket, och hur desperata många människor är att lämna sina länder.
Fakta: En av tre är lågutbildad
Antalet beviljade arbetstillstånd (för personer utanför EU/EES) har ökat från 12 094 år 2014 till 20 841 i fjol. Hittills i år är antalet uppe i 17 036.
Ungefär en tredjedel av samtliga arbetstillstånd går till lågutbildade, som bärplockare och städare, medan drygt 40 procent går till högkvalificerad arbetskraft, som IT-specialister och civilingenjörer. Övriga arbetstillstånd går framför allt till yrken som snickare, murare, anläggningsarbetare, kockar, kallskänkor samt skogsarbetare.
I gruppen lågutbildade har antalet städare och köks- och restaurangbiträden ökat kraftigt de senaste åren. Städare från 208 arbetstillstånd 2014 till 688 i fjol, köksbiträden från 364 till 1 117.
De länder som flest i kategorin städare kommer ifrån är Mongoliet, Ukraina, Georgien, Thailand och Uzbekistan.
De länder som flest i kategorin köks- och restaurangbiträden kommer ifrån är Turkiet, Irak, Bangladesh, Egypten, Mongoliet och Syrien.
Källa: Migrationsverket
Fakta: Arbetstillstånd
Personer från länder utanför EU/EES som vill arbeta i Sverige behöver ansöka om arbetstillstånd.
2008 genomfördes en reform som gjorde att Sverige fick mer generösa regler.
Tidigare beviljades arbetstillstånd främst om det fanns brist på arbetskraft i Sverige, vilket prövades av Arbetsförmedlingen. I dag är det företagen själva som avgör om personal behöver rekryteras från utlandet.
För att kunna få arbetstillstånd ska personen erbjudas en lön som är i nivå med svenska kollektivavtal. Personen måste också arbeta i den omfattningen att lönen kommer upp till minst 13 000 kronor i månaden före skatt.
Den som får ett arbetstillstånd har också rätt att utan försörjningskrav ta hit familjemedlemmar. Som familjemedlem räknas maka, make, sambo, registrerad partner eller ogifta barn under 21 år.
Ett arbetstillstånd kan beviljas för högst två år i taget. Den som haft arbetstillstånd i fyra år kan få permanent uppehållstillstånd.
Källa: Migrationsverket