![Den övre raden, kanalen, innehåller redigerat tal.](https://tidningensyre.se/wp-content/uploads/2022/11/60852bd916caeacd2dcfda7fb0495178.jpg)
Jerker Janssons grundkurs i att göra podd går vidare från utrustning till innehåll. Vidare rapporterar han om hur det går för gurkmejan och tipsar om hur man kokar ris med perfektion.
I förra artikeln om poddande berättade jag lite om den utrustning du behöver. En mikrofon och något att spela in ljudet i. Nästa steg är att faktiskt spela in något och att redigera och mixa.
Det finns en mängd bra gratisprogram för att redigera och mixa ljud. Macar kommer med Garageband installerat som funkar bra.
Redigering
Beroende på vilken lösning du har valt tekniskt kommer du att ha en fil med ljud i någon apparat efter att du har spelat in. För över den till datorn med redigeringsprogrammet i och importera den till ett nytt projekt. Om du inte fattar vad jag snackar om, brukar det finnas bra genomgångar på till exempel Youtube för olika program och apparater.
De flesta program har ett liknande upplägg. Rader med kanaler för olika ljudkällor som breder ut sig längs en tidsaxel. Lägg in filen du har spelat in på en av raderna. De flesta program använder det vi kallar ickedestruktiv redigering. Själva grundfilen påverkas inte hur mycket du än klipper och klistrar. Vilket är bra om nåt går snett.
Ljudet visas som vågformer. Det är inte någon vetenskaplig exakthet, det du ser är volymen. Men det räcker för att kunna redigera. Enklast är alltid att klippa där det är tyst. Mellan kluttarna av ljud.
Det finns olika sätt att klippa i de olika ljudkällorna, men vanligast är någon slags sax som klipper av en ruta där du klickar, bekanta dig med just ditt program. För att klippa i tal är det enklast att gå in precis efter en inandning. När luften liksom vänder och ska ut igen blir det helt tyst en liten stund. Du kan se det på vågformerna i programmet.
Experimentera. Och öva. Det tar lite tid att få in känslan, men det är inte så svårt som det verkar från början. Till slut kommer du att ha ett projekt med många mindre rutor. Dessa kan du sedan flytta runt som du vill längs tidsaxeln.
Ljudeffekter och musik
När pratet är klippt och utlagt är det dags att lägga på vinjettmusik, eventuella ljudeffekter och liknande. Behandla dem på samma sätt som pratet. Lägg in filerna, redigera och placera ut på en av raderna. Det är smart att lägga olika ljudkällor på olika rader så att de hålls samman.
I det här stadiet brukar vi som sysslar med ljud använda olika filter och funktioner för att förbättra ljudet, men om det låter hyggligt är det överkurs. Mitt tips är att kolla in komprimering om du ska lära dig något extra. Då höjs svaga ljud och sänks starka så att helheten blir mer hörbar. Ljudprogram har sådana funktioner inbyggda och har förinställningar som passar till tal.
Sen är det bara att börja måla. Varva tal och andra ljud. För att skapa snygga övergångar finns det antingen funktioner för att tona in och ut ljud eller så får du rita volymkurvor för hand.
![](https://tidningensyre.se/wp-content/uploads/2022/11/f8a754ddaf2afe2bfc82e6523b8bcdea.jpg)
Nivåer
Att bedöma hur starka olika ljud handlar rätt mycket om känsla. Ljudredigeringsprogram brukar ha en mätare som fladdrar. Se till att det fladdrar nära det röda, men låt det inte slå över. Då börjar ljudet knastra och frasa, det bildas distorsion. Genom att använda kompression slipper du bry dig, annars gäller det att anpassa varje ljudkälla.
Ärligt talat är poddar sällan särskilt proffsigt gjorda ljudmässigt, det slarvas med mikrofonteknik, med mixning och filtrering, så lyssna själv tills du tycker att det låter bra. Var inte rädd för att leta bland effekter och plug ins.
När du är nöjd med resultatet återstår att mixa ut projektet. Det heter lite olika i olika program, ”export” eller ”bounce” är vanliga. Kolla vilket ljudformat som krävs för den plattform du ska ladda upp podden på. Oftast går det bra med mp3, men wav ger bättre ljudkvalitet.
![](https://tidningensyre.se/wp-content/uploads/2022/11/0ce79766e6442570dd65c2a7e342b2ac.jpg)
Gurkmejarapport
För några veckor sedan satte jag galangal, gurkmeja och ingefära i krukor. Galangalen ruttnade bort innan den tog sig, men de andra tog sig desto bättre. Eftersom ljuset inte är det bästa för odling just nu och eftersom jag undviker att använda stödbelysning för att spara el har ingefäran stuckit iväg lite på höjden. Gurkmejan har stått lite för kallt och har fått bruna toppar på bladen, men det växer så det knakar. Det kommer att dröja innan jag kan räkna med att kunna laga mat med min egna gurkmeja, men det är en bra början.
![](https://tidningensyre.se/wp-content/uploads/2022/11/c61275c90a8e2d899d7c5f9c3cbca45d.jpg)
Koka perfekt ris
Det har fascinerat mig länge. Samma produkt från affären kan ha helt olika recept beroende på på vilket språk man läser. Olika mängder, olika tillagningsmetoder. Det beror dels på tradition, dels på smak, men också på att det faktiskt inte är så noga. På att det faktiskt blir okej ändå.
Men när det gäller ris är jag fundamentalist. Jag gillar luftigt ris med en liten hård kärna. Precis som bra basmatiris på en indisk restaurang. Många använder riskokare och det är den säkraste metoden, men med min metod blir det minst lika bra.
Koka först riset som pasta. I mycket vatten. Tio minuter kör jag. Sen silar jag bort vattnet och häller tillbaka riset i kastrullen. Lägger på ett lock och låter riset stå på en platta på låg temperatur i ytterligare tio minuter. Ibland behövs lite tid till.