![Emmas och Lovisas trädgård ligger i växtzon 3.](https://tidningensyre.se/wp-content/uploads/2020/09/6f64d25158ab40d9e42d0fb9702b5db2-1050x700.jpg)
Klimathot och arters utdöende är kalla fakta. Som individer kan vi i alla fall bidra i det lilla för en friskare och sundare närmiljö. Projektet Rikare trädgård tar fasta på det.
Massor med växt- och djurarter utrotas över hela jordklotet, rapporterade FN:s expertpanel för biologisk mångfald i maj 2019. Alarmklockorna ringde – och ringer – även i Sverige. Våra vilda bin och vedlevande insekter har fått sämre, rent utav usla, förutsättningar och några av dem riskerar att försvinna från våra marker.
Det är lätt att tyngas av allvaret, men se i stället möjligheterna, föreslår Ulf Nilsson från Fritidsodlingens riksorganisation, FOR.
– Med enkla medel kan du göra stor skillnad och det oavsett om du har trädgård eller balkong, säger han.
Rikare trädgård startades i år och har ett flertal organisationer i ryggen. Man ska inspirera och ge konkreta råd till fritidsodlare som vill bidra till den biologiska mångfalden.
– Det ska finnas något som alla som har en trädgård kan känna – att det här vill jag plocka upp, säger Ulf Nilsson.
Tillsammans finns det runt 2,6 miljoner trädgårdar i landet. En av alla dessa gröna täppor ligger i sörmländska byn Björnlunda som har runt 800 invånare.
När Emma Wahlberg och Lovisa Skagerman flyttade in i 1920-talshuset med krypgrund bestod den tusen kvadratmeter stora tomten av en hårt klippt gräsmatta, ett par björkar och ett äppelträd.
![](https://tidningensyre.se/wp-content/uploads/2020/09/696b82a6caad14c8fc7df06b90c819dc-1867x1400.jpg)
Avkoppling
En handfull säsonger senare belönas paret med utmärkelsen årets rikare trädgård. De äras naturligtvis för sitt gröna flit och sina varierade ytor, men också för sina ansträngningar att skapa miljöer för avkoppling.
– Mycket av det arbete vi gör är för att bespara oss mer jobb senare. Vi förbereder i mars till april, sedan är det inte så mycket att göra när det är som härligast, säger Emma Wahlberg.
Att anlägga en rabatt är lika viktigt som att skapa rum för en hängmatta. Lite här och var ska man kunna sätta sig ner och ta det lugnt.
– Det kan vara en stubbe, hammock eller bänk.
De förodlar nästan allt i pluggbrätten. Då klarar plantorna torkan bättre och blir heller inte uppätna av sniglar.
– Har växten blivit tillräckligt stor kan den överleva snigelangrepp, säger Emma.
Slutet kretslopp
De har pallkragar och bäddar, men vad som också bidrar till mångfalden är de två ängarna. Den mindre slår de en gång om året, den större två gånger. Gräset som slås av får ligga och torka så att alla frön trillar av. Det läggs sedan över alla trädgårdsland för att minimera ogräset under våren.
– Vi ser trädgården som en resurs. Allt som finns kan hjälpa oss. Vi försöker ha ett slutet kretslopp. Det som odlas här stannar här, säger Emma.
Det gäller även regnvattnet som samlas i tunnor, tankar och dammar.
– Senast kom det tio millimeter. Det var det första regnet på många veckor. Vi fyllde upp fem kubikmeter och det räcker ett tag.
Täckodlingen minskar behovet av att vattna. Boningshusets dräneringspump har letts till en av damm, som också blir en källa att ösa ur vid eventuell torka.
En hink står alltid i duschen och en balja i diskhon – för att samla spillvatten.
Flugfantast
Fukten och den frodiga växtligheten på tomten drar till sig småkryp. Varje vår gläds Emma – till vardags redaktör på Entomologisk Tidskrift – sig särskilt åt alla blomflugor och svävflugor.
– Här uppe i norra Europa är flugor viktiga pollinerare tidigt på säsongen innan det flyger bin, humlor och annat.
Tack vare det rika insektslivet på tomten skördas tomat, kål, bönor och mycket mer. Sedan i fjol växer här även linser. Emma och Lovisa köpte ett paket i affären, satte linserna i jorden och vattnade så att det blev lite fuktigt.
– Det blev succé. På varje 100 gram linser fick vi ett halvt kilo, säger Emma.
Hon och Lovisa har planer på att bli självförsörjande och under sommarmånaderna får de tillräckligt med grönt från sin varierade köksträdgård.
En bit i taget är mottot.
– Någon sommar har vi fokuserat på en rabatt och tagit resten som det kommer. Annars hade vi aldrig orkat. Sedan får man anpassa sig till ekonomin också, säger Emma och tillägger:
– Det är inte alltid det blir exakt som man har tänkt sig.
Någon procent
Ulf Nilsson från FOR påpekar att det i dag finns mycket färre ängar jämfört med i början av 1900-talet. Det har drabbat både rara växter och enstaka insekter som är beroende av dessa.
– Tänk om någon procent av våra trädgårdar skulle kunna skötas som en äng, ja, då skulle det finnas plats för de utrotningshotade bina.
Han förespråkar samverkan. En granne kan satsa på en damm, en annan på insektshotell och fågelholkar. Helheten är viktig. Att vara lite lat i trädgården är en poäng.
– Man behöver inte städa så noga på hösten – det blir jättebra övervintringsplatser för insekter och igelkottar. Om alla gör en liten grej blir det ganska stor skillnad.