![Den ukrainska flaggan sätts upp i sydöstra Polen, vid gränsen till det krigshärjade landet.](https://tidningensyre.se/wp-content/uploads/2023/03/af486317eff77b1ca2a7232154da6941-1041x700.png)
Flyende ukrainare är välkomna, men få andra. Internationell rätt är viktig här, men inte där.
Svaret på Rysslands invasionskrig och förbrytelser undergrävs av en västlig dubbelmoral, enligt Amnesty International.
Ryssland för krig mot Ukraina – men också mot universella värden och de multilaterala system som finns för att skydda dem, anför Amnesty Internationals generalsekreterare Agnès Callamard i människorättsorganisationens årsrapport.
”För att vinna det kriget kan västvärlden inte i praktiken ha överseende med liknande angrepp i andra länder bara för att deras egna intressen står på spel”, skriver hon, och pekar ut ett antal fall där det blir tydligt att det används dubbla måttstockar.
"Bedövande tystnad"
Callamard beskriver en ”bedövande tystnad” när det gäller människorättsbrott i det konservativa kungadömet Saudiarabien och fängslanden av oliktänkande i Egypten, men hon pekar också ut konflikten mellan israeler och palestinier.
”Snarare än att försöka stoppa ett förtryckande system har många västregeringar i stället valt att attackera dem som fördömer Israels apartheidsystem.”
EU har därtill varit väldigt selektivt i vilka flyktingar som kan få skydd i unionen, påpekar organisationen. För ukrainska flyktingar är dörrarna öppna, men för människor som flyr krig och förtryck i framför allt Afghanistan och Syrien hålls de stängda. USA har å sin sida avvisat tiotusentals personer från krishärjade Haiti.
”Exempel som dessa bekräftar för resten av världen att västvärldens stöd för mänskliga rättigheter är selektivt och utgår från egna intressen, och det undergräver det globala stödet för Ukraina”, kommenterar Agnès Callamard.
![](https://tidningensyre.se/wp-content/uploads/2023/03/a38ef69f7cfd0a41dc8fe00445d568ca.png)
Tjetjenien och Syrien
Rysslands fullskaliga invasionskrig har orsakat en av de värsta humanitära situationerna i Europa på lång tid och västvärlden reagerade snabbt och kraftfullt, bedömer Amnesty. Men organisationen sätter detta i relation till hur det globala samfundet har reagerat på förbrytelser i konflikter som de i till exempel Etiopien och Myanmar.
Det sätts också i relation till tidigare ryska och storskaliga förbrytelser.
”Om systemet hade fungerat så att Ryssland hade kunde ställas till svars för dess dokumenterade brott i Tjetjenien och Syrien så hade tusentals liv kanske kunnat räddas då och nu, i Ukraina och på andra platser. I stället har vi fått mer lidande och förödelse”, skriver Agnès Callamard.
Internationella brottmålsdomstolen (ICC) i Haag har börjat utreda skeenden i Ukraina i god tid och lagt stora resurser på detta, med stort västligt stöd från bland andra USA. USA är dock inte medlem av ICC och har under lång tid motarbetat domstolen när den har velat utreda amerikanska förehavanden i Afghanistan och Irak, eller situationen i Israel. Det väcker också frågor om för vem och var de internationella rättsprinciperna ska gälla, poängterar Amnesty.
Fakta: ”Fler konflikter, mer död”
• Flera konflikter som krävt väldigt många människors liv lyfts fram i Amnesty Internationals årsrapport.
• Ett är kriget i Etiopien, där hundratusentals människor enligt olika beräkningar har dött Organisationen beskriver det som en av de dödligaste konflikterna på senare tid.
• ”Men mycket av detta blodbad har dolts från insyn, utmätt i en i stort osynlig kampanj av etnisk rensning mot tigreaner i västra Tigray”, står det i rapporten.
• En annan konflikt är den mellan israeler och palestinier. Antalet palestinier som dödades på Västbanken under förra året – minst 151, varav många minderåriga – var det högsta på ett årtionde.
• I Myanmar har den styrande militärjuntan systematiskt förtryckt befolkningsgrupper, dödat åtminstone hundratals och drivit hundratusentals på flykt.
• ”Folk i Haiti, Mali, Venezuela, Jemen och många andra platser led också under väpnade konflikter, eller systematiskt våld och med det förknippade människorättsbrott”, skriver Amnesty.
Källa: ”Amnesty International report 2022/23: The state of the world’s human rights”