![Väljare förtidsröstar i en vallokal i Marietta i delstaten Georgia den 27 oktober.](https://tidningensyre.se/wp-content/uploads/2018/11/262d758a6943b245977b2ec6a7a03001-1117x700.jpg)
Mellanårsval brukar inte locka många amerikaner. Men nu pekar förtidsröstandet mot det högsta valdeltagandet på decennier, vilket kan ge överraskningar i resultatet. Många väljare vill passa på att fälla sin dom över Donald Trumps första tid vid makten.
Hundratals politiker har stridit in i det sista om de kongressplatser och guvernörsposter som står på spel under tisdagen. Men det är Donald Trump som står i fokus.
Presidenten har tagit varje chans att göra mellanårsvalet till en folkomröstning om honom själv. Opinionsmätningar har pekat mot att hans parti Republikanerna behåller majoriteten i senaten men förlorar övertaget i representanthuset. Trumps främsta moteld har varit rädsla.
– De vill tvinga på oss socialism. Och de vill sudda ut USA:s gränser, vrålade presidenten under ett valmöte i Chattanooga, Tennessee.
"Spelar på skräck"
Under valrörelsen har han gjort ett stort nummer av de centralamerikaner som söker sig mot USA i hopp om ett bättre liv. Presidenten beskriver migranterna som en invasionsstyrka.
– Han spelar på skräck. Trump är skicklig på att rikta in sig på sådant som väljarkåren reagerar på och nu har det varit migrantkaravanen, säger Karin Henriksson, journalist och författare till flera böcker om USA, till TT.
Demokraterna spelar å sin sida på en annan sorts fruktan. Under valrörelsens slutskede har USA skakats av det antisemitiska dådet i en synagoga i Pittsburgh och brevbomberna till en rad demokrater och andra som presidenten utmålat som fiender. Trumps kritiker har anklagat honom för att genom sin hätska retorik bidra till det klimat som motiverat gärningsmännen.
Nya ansikten
Det spända läget ser ut locka långt fler än vanligt till valurnorna. Antalet förtidsröster låg på tisdagsmorgonen på 36,3 miljoner, vilket är närmare åtta miljoner fler än det sammanlagda antalet förtidsröster 2014, enligt Floridaprofessorn Michael McDonalds valdatabas.
En del experter spår ett valdeltagande på uppemot 50 procent – vilket skulle innebära en nivå som USA inte sett sedan 1960-talet, också det en turbulent tid i amerikansk politik.
– Det är dels en Trump-effekt, där folk på båda sidor vill reagera på hans agerande under de första två åren. Dels kan det handla om att det har dykt upp flera kandidater med en ny typ av politik, säger Henriksson.
På den demokratiska sidan finns flera unga vänsterkandidater som kampanjar om frågor såsom sjukvård och ekonomisk rättvisa. Hur det går för dem blir en intressant indikation på vilket håll som Demokraterna kommer att gå för att försöka nå tillbaka till arbetarklassväljare inför presidentvalet 2020.
Symboliska guvernörsval
Om det blir ett högre valdeltagande än väntat ökar osäkerheten i opinionsmätningarna, vilket bäddar för eventuella överraskningar i de slutliga resultaten. För Demokraterna väntas valutgången till stor del hänga på om man lyckats mobilisera unga och minoriteter. Guvernörsvalen i Florida och Georgia har lyfts fram som särskilt symboliska.
– Där står det mellan två svarta demokrater mot vita manliga Trumplojala republikaner.
Resultatet kan komma att avgöra inriktningen på amerikansk politik i flera år framöver. Med en majoritet i representanthuset, där samtliga platser väljs om, kan Demokraterna effektivt sätta käppar i hjulen för Trumps lagförslag. Dessutom lär man dra i gång en rad utskottsgranskningar av alltifrån Trumps skattedeklaration till hans företagsaffärer och får också makten att inleda ett riksrättsförfarande mot presidenten.
Om Republikanerna däremot lyckas klamra sig fast vid sin majoritet får Trump möjlighet att fullborda sin självutnämnt nationalistiska politik inför valet 2020.
Fakta: Det viktiga kongressvalet
Vid tisdagens mellanårsval till kongressen ska alla 435 ledamöterna i representanthuset samt 35 av senatens 100 ledamöter väljas om (33 omval och två fyllnadsval). I dag har Republikanerna majoriteten i båda kamrarna, med 235 ledamöter i representanthuset och 51 i senaten. Tar Demokraterna över makten i någon av kamrarna blir det svårt för president Donald Trump att få igenom sina lagförslag.
I nuläget uppger 49,5 procent av amerikanerna att de stödjer Demokraterna inför kongressvalet medan 41,9 procent ställer sig bakom Republikanerna, enligt en sammanställning av åtta aktuella mätningar som Real Clear Politics låtit göra.
Lokala frågor spelar dock stor roll för många väljare i kongressvalet, så hur det kommer att gå i höst är svårt att förutse. I nuläget anses Demokraterna ha 44 och Republikanerna 50 förhållandevis säkra platser i senaten. När det gäller sex platser står det och väger mellan partierna. Motsvarande siffror för representanthuset är 204 ”säkra” demokratiska platser och 199 republikanska. I 32 fall står det och väger opinionsmässigt.
Källa: Real Clear Politics